1869-12-26
Afsender
J. C. Jacobsen
Modtager
Carl Jacobsen
Summary
About export of beer to England.
Transskription
Søndag Aften Kl 11-1
Kjære Carl!
Tak for dit Brev, som vi modtoge Juledagsmiddag.- Jeg vil dennegang ikke tale om Byggeplanen, da jeg først maa høre dine Tanker om de sidst sendte Tegninger og see dine egne Udkast. Derimod vil jeg sige et Par Ord om Theilmann's Raad - hvilket han har givet ny vægt ved en ny Bestilling for Messr W & J. Russell paa 50 Tdr af samme Slags med tilhørende Labels-. Jeg begynder at troe paa Muligheden af, at gammelt aflagret baiersk Øl virkelig kan gjøre sine uomtvistelige Fortrin, selv for Bass' pale Ale, gjeldende i England og at dette Øl, netop som noget nyt, maaskee kan finde lettere Indgang dér, end en nok saa fuldkommen Efterligning af det engelske Ale. Jeg vil derfor i Vinter brygge nogle hundrede Tønder deraf - hvad jeg allerede har begyndt paa - for det engelske Marked.
Der kan saaledes i det kommende Aar blive Leilighed til at høste Erfaring om dets Afsættelighed. Giver denne da lovende Udsigter, bliver Spørgsmaalet om Du eller jeg skal lægge an paa at bemægtige os denne Indførsel og jeg maa da gjentage, at jeg troer at Du bør gjøre det.- Du har fuldkommen Ret i, at det er bedst, naar man kan concentrere sin egen og Folkenes Opmærksomhed paa en enkelt eller dog en eensartet Fabrication og at det kræver en stor Omhyggelighed i Tilsynet at faae 2 væsentlig forskjellige Fabricationer i det samme Bryggeri til at gaae lige godt og til Fuldkommenhed; men paa den anden Side er Vanskeligheden ved at faae begyndt med Afsætningen af et nyt Product fra et nyt Etablissement, der ikke har en courant Afsætning at støtte sig til, saa stor, at Du maa være meget betænkelig ved at skyde en Af-
sætning fra dig, som tilbyder sig.I dit Sted vilde jeg langt hellere søge at komme i Gang med at brygge almindelig Kjøbenhavnsk Hvidtøl.- Den Maade, hvorpaa Du foreslaar, at jeg skulde udvide min Bedrift for at kunne paatage mig større Leverancer til England, stemmer aldeles ikke med mine Anskuelser. Navnlig vil jeg paa ingen Maade gaae over til at levere Øllet til Hjemmebrug yngre, d.e. mindre forædlet end hidtil; tvertimod vil jeg lægge an paa at levere det nye Øl om Efteraaret bedre aflagret end i Aar og i de nærmest forgaaende. Det er vel sandt, at det bliver drukket uden Indsigelse, ja, jeg kan sige med Begjærlighed, men det tilfredsstiller ikke mig selv; jeg ved at det er ikke saa godt som det kunde og burde være og mit Maal er og skal altid være, at
præstere det Bedste, selv om det i Øieblikket er mere fordelagtigt at levere det mindre gode.- Jeg billiger ikke den Maade, hvorpaa man flere Steder i Tyskland og i Strasbourg er slaaet ind, at levere halvt aflagret baiersk Øl hele Aaret om, thi man vænner dermed Publikum til at nøies med det mindre gode og billigste, d.e. det ganske friske raa Øl, der brygges idag og drikkes i Overgmorgen. Denne Udartning af Ølproductionen er eengang foregaaet i Tydskland og Nederlandene, hvor det fordums gode Øl efterhaanden sank ned til det jammerlige Pøit, der bryggedes i disse Lande og som tabte al Agtelse indtil den baierske Methode atter bragte Øllet til Anseelse
Kjære Carl!
Tak for dit Brev, som vi modtoge Juledagsmiddag.- Jeg vil dennegang ikke tale om Byggeplanen, da jeg først maa høre dine Tanker om de sidst sendte Tegninger og see dine egne Udkast. Derimod vil jeg sige et Par Ord om Theilmann's Raad - hvilket han har givet ny vægt ved en ny Bestilling for Messr W & J. Russell paa 50 Tdr af samme Slags med tilhørende Labels-. Jeg begynder at troe paa Muligheden af, at gammelt aflagret baiersk Øl virkelig kan gjøre sine uomtvistelige Fortrin, selv for Bass' pale Ale, gjeldende i England og at dette Øl, netop som noget nyt, maaskee kan finde lettere Indgang dér, end en nok saa fuldkommen Efterligning af det engelske Ale. Jeg vil derfor i Vinter brygge nogle hundrede Tønder deraf - hvad jeg allerede har begyndt paa - for det engelske Marked.
Der kan saaledes i det kommende Aar blive Leilighed til at høste Erfaring om dets Afsættelighed. Giver denne da lovende Udsigter, bliver Spørgsmaalet om Du eller jeg skal lægge an paa at bemægtige os denne Indførsel og jeg maa da gjentage, at jeg troer at Du bør gjøre det.- Du har fuldkommen Ret i, at det er bedst, naar man kan concentrere sin egen og Folkenes Opmærksomhed paa en enkelt eller dog en eensartet Fabrication og at det kræver en stor Omhyggelighed i Tilsynet at faae 2 væsentlig forskjellige Fabricationer i det samme Bryggeri til at gaae lige godt og til Fuldkommenhed; men paa den anden Side er Vanskeligheden ved at faae begyndt med Afsætningen af et nyt Product fra et nyt Etablissement, der ikke har en courant Afsætning at støtte sig til, saa stor, at Du maa være meget betænkelig ved at skyde en Af-
sætning fra dig, som tilbyder sig.I dit Sted vilde jeg langt hellere søge at komme i Gang med at brygge almindelig Kjøbenhavnsk Hvidtøl.- Den Maade, hvorpaa Du foreslaar, at jeg skulde udvide min Bedrift for at kunne paatage mig større Leverancer til England, stemmer aldeles ikke med mine Anskuelser. Navnlig vil jeg paa ingen Maade gaae over til at levere Øllet til Hjemmebrug yngre, d.e. mindre forædlet end hidtil; tvertimod vil jeg lægge an paa at levere det nye Øl om Efteraaret bedre aflagret end i Aar og i de nærmest forgaaende. Det er vel sandt, at det bliver drukket uden Indsigelse, ja, jeg kan sige med Begjærlighed, men det tilfredsstiller ikke mig selv; jeg ved at det er ikke saa godt som det kunde og burde være og mit Maal er og skal altid være, at
præstere det Bedste, selv om det i Øieblikket er mere fordelagtigt at levere det mindre gode.- Jeg billiger ikke den Maade, hvorpaa man flere Steder i Tyskland og i Strasbourg er slaaet ind, at levere halvt aflagret baiersk Øl hele Aaret om, thi man vænner dermed Publikum til at nøies med det mindre gode og billigste, d.e. det ganske friske raa Øl, der brygges idag og drikkes i Overgmorgen. Denne Udartning af Ølproductionen er eengang foregaaet i Tydskland og Nederlandene, hvor det fordums gode Øl efterhaanden sank ned til det jammerlige Pøit, der bryggedes i disse Lande og som tabte al Agtelse indtil den baierske Methode atter bragte Øllet til Anseelse